Poškodbe spomina in bolezni

Demenca je krovni izraz za bolezni
izgube spomina zaradi poškodbe nevronov

Frontotemporalna
Frontotemporalna demenca (FTD) se pojavlja v čelnem in časovnem režnju možganov. Ko se poškodujejo živčne celice, se povezave med temi lobusi in preostalimi deli možganov ne morejo vzpostaviti. Poškodbe čelnega režnja povzročajo spremembe vedenja in osebnosti, medtem ko si zaradi poškodb časovnega režnja težje zapomnimo jezik.

Alzheimerjeva bolezen
Ta bolezen je najpogostejši vzrok demence. Izguba spomina se sčasoma poslabša, vzrok pa je kopičenje dveh beljakovin - amiloida in tau. Amiloidi so nenormalne beljakovine, ki se kopičijo ob možganskih celicah, tau pa povzroča splete znotraj možganskih celic. Ta kombinacija preprečuje običajno oblikovanje in ohranjanje spominov.

Lewyjevo telo
Ta oblika demence je posledica tega, da se v možganskih celicah tvorijo skupki beljakovin, imenovani Lewyjeva telesca. Eden od desetih obolelih za demenco ima demenco z Lewyjevimi telesci. Te beljakovine preprečujejo celicam, da bi komunicirale med seboj in priklicale spomine, saj ovirajo kemične prenašalce, ki so za to potrebni.

Vascular
To je druga najpogostejša oblika demence, ki je posledica zmanjšane prekrvavitve možganov. Do vaskularne demence lahko pride zaradi krvnih strdkov v možganih ali zožitve krvnih žil. Zaradi tega se zmanjša raven kisika v možganskih celicah, kar povzroči poškodbe in poslabša spominska vezja.

Ali ste vedeli?
Začasno pozabljanje nečesa, kar veste, se imenuje "blokiranje"

S slikanjem z magnetno resonanco se pokažejo vse spremembe v
strukture in delovanja možganov
po hudi poškodbi

Zadetek v spomin

Udarec v glavo, ki povzroči travmatsko poškodbo možganov (TBI), predstavlja večje tveganje kot številne druge telesne nesreče, saj je prizadeti organ odgovoren za vašo mobilnost, osebnost in spomin. Blaga poškodba lahko začasno prizadene možganske celice, medtem ko lahko resna poškodba povzroči dolgotrajnejše težave s spominom. Travma glave lahko povzroči raztrganine ali poškodbe povezav možganskih celic, ki pošiljajo spominske signale. Ta prekinitev povezave lahko povzroči retrogradno amnezijo - izgubo dolgoročnih spominov izpred nesreče - in otežuje oblikovanje novih spominskih povezav.
Hudi pretres možganov, ki je posledica udarca v glavo, zaradi katerega se možgani odbijajo ob notranjo stran lobanje, lahko povzroči otekanje možganskega tkiva. V teh primerih povečan pritisk v glavi omejuje pretok krvi, pomanjkanje kisika pa ovira spomin. Nazadnje, ko so med poškodbo glave poškodovane celice, možgani ne morejo uravnavati sproščanja kemičnih glasnikov, kot je glutamat. Glutamat običajno pomaga pošiljati sporočila med živčnimi celicami in tako pomaga pri pomnjenju. Vendar ga lahko preveč stimulira celice, jih poškoduje in poveča pozabljivost.

"Blaga travmatična poškodba možganov lahko začasno vpliva na možganske celice"

Kako se primerjajo spomini živali

Živali si lahko zapomnijo ključne informacije za preživetje
za vse življenje, vendar kako dolgo preden pozabijo
trivialne dogodke v svojem delovnem spominu?

Šimpanzi

20 sekund

To kaže, da se je kratkoročni spomin ljudi razvil po tem, ko smo se razvili iz naših skupnih prednikov

25 let

Šimpanzi lahko ohranijo spomine na obraze za
25 let

Čebele

Dve minuti

Kratkoročni spomin čebel jim pomaga krmariti po labirintnih okoljih

Trije dnevi

Čebele si več dni zapomnijo lokacijo panja

Vrane

30 sekund

Večina vrst ptic pozabi kratkotrajne spomine po pol minute

17 let

Vrane so se človeškemu ugrabitelju zamerile skoraj
dve desetletji

27
sekunde

Povprečni kratkoročni spomin 25 vrst ptic, sesalcev in čebel

Sloni

Pet minut

Informacije se hitro prenašajo, da se ohrani njihov socialni in okoljski spomin

12 let

Sloni si lahko vonj sorodnika zapomnijo več kot deset let

Ljudje

48 ur

Ljudje se lahko naključnih dogodkov spominjajo več kot dva dni

Za nedoločen čas

Naši veliki možgani lahko nekatere spomine hranijo celo življenje

Psi

Pes si bo zapomnil le zadnjih nekaj metov v igri prinašanja

Deset let

Ukoreninjeni triki se pri kužkih obdržijo tudi po desetletju

Ali imajo rastline spomin?

Rastline nimajo možganov, kar pomeni, da ne morejo imeti enakega spomina kot ljudje. Vendar ima večina rastlin zapletene signalne sisteme, ki jim omogočajo medsebojno komunikacijo in učenje na podlagi okoljskih dejavnikov. Primer rastline s kratkoročnim "spominom" je mesojeda Venerina past. Venerina past za muhe ima čeljustem podobna usta, sestavljena iz dveh sklopov listov, ki se ob vstopu žuželke zaprejo.
Za zaznavanje prisotnosti predmeta ima Venerina past za muhe na listih čutne dlačice, ki se upognejo, ko na njih pristane muha. Da bi lahko varčevala z energijo, se ob deževni kapljici, ki spodbudi dlačice rastline, past ne sproži, temveč se ob gibanju muhe aktivira zaskočitev. Za to ima rastlina 30-sekundni spomin, v katerem si zapomni prvo točko stika s predmetom. Živa žuželka se nato splazi po listu in odbije še eno dlako. Rastlina, ki ve, da je to drugi sprožilec potencialnega obroka, se zapre, da bi zavarovala svoj plen. Na nek način si rastlina zapomni vzorec, ki ustreza hrani.

Ko se plen dotakne dlačic Venerine pasti, rastlina sprosti kalcijeve signale

© Shutterstock